Guide til probiotika: Les om melkesyrebakterier og immunforsvaret
![Probiotika og melkesyrer i fordøyelsen](/imgsrv/2024-05-30/19652809/31/probiotika.jpg?c=ICaxgq)
Det er viktig for oss at immunforsvaret vårt fungerer som det skal, for det må kunne bryte ned bakterier – riktigere sagt, de dårlige bakteriene. Vi trenger derimot gode bakterier i tarmkanalen for å holde de dårlige bakteriene i sjakk. Probiotika bidrar til å holde tarmen i balanse.
Hva er probiotika?
Probiotika, også kjent som melkesyrebakterier, er levende mikroorganismer som kan ha en gunstig effekt hvis de inntas i tilstrekkelige mengder. Kort fortalt er probiotika kosttilskudd som inneholder levedyktige, veldefinerte mikroorganismer i tilstrekkelige mengder som kan endre tarmfloraen på en positiv måte og dermed gi en gunstig helseeffekt.
Melkesyrebakterier har blant annet evnen til å omdanne karbohydrater og annet organisk materiale til melkesyre. Derav navnet melkesyrebakterier. Melkesyre og andre fettsyrer, som eddiksyre og maursyre, bidrar til mange funksjoner i tarmen. De kan blant annet stimulere tarmbevegelsene, stimulere celledelingen på innsiden av tarmen og regulere pH-verdien for å hemme eller eliminere skadelige bakterier og sopp.
Det kan være vanskelig å se forskjell på ulike probiotika og hva de brukes til. Som et utgangspunkt må probiotika oppfylle følgende krav:
- Probiotika må være syre- og gallebestandige for å motstå magesyre og gallesaft i magesekken, slik at de kan nå tarmen i levedyktig tilstand.
- Probiotika består av flere stammer som må kunne feste seg til tarmslimhinnen. Det er nemlig i tarmslimhinnen de skal gjøre jobben sin for å hindre vekst av sykdomsfremkallende mikroorganismer som ellers ville festet seg til tarmslimhinnen.
- Probiotika må kunne formere seg raskt og effektivt.
- Probiotika må også være i stand til effektivt å produsere antimikrobielle stoffer som kan bekjempe skadelige mikroorganismer i tarmen.
- Effekten må være godt dokumentert i kliniske studier av høy kvalitet.
Mange produkter oppfyller disse kravene – men ikke alle. De fleste produsenter velger å utvikle et produkt med en sammensetning som passer til et spesifikt sykdomssegment de ønsker å dekke. For eksempel finnes det produkter som utelukkende er beregnet på skjør mage på reise, da mange norske turister får diaré når kroppen utsettes for ukjente bakterier i utlandet. Andre produsenter velger å fokusere bredere for å hjelpe flere nordmenn med de problemene som oppstår i Norge. Det kan være alt fra forstoppelse til diaré, den hyppige vekslende avføringen som ofte er en del av en tarmkatarr, eller rett og slett oppblåsthet fordi flere nordmenn ikke spiser riktig.
Hvordan virker probiotika?
Probiotika har flere forskjellige virkningsmekanismer. De har imidlertid alle én ting til felles, som er en forutsetning for effekten. Bakteriene må kunne feste seg til cellene i tarmen. Samtidig må de også kunne bli værende i tarmen over lengre tid og dermed få tid til å formere seg.
Den probiotiske organismen må være i stand til å balansere tarmfloraen. Dette skjer når bakteriene har riktig sammensetning, noe som er en forutsetning for at de skal kunne virke helsefremmende. Samtidig må den probiotiske organismen være i stand til å minimere forekomsten av sykdomsfremkallende bakterier. Det kan den for eksempel gjøre ved å oppta den plassen som de skadelige bakteriene normalt ville hatt tilgjengelig. Den kan også gjøre dette ved å produsere stoffer som eddiksyre, melkesyre, hydrogenperoksid eller bakteriedrepende stoffer som hemmer bakterienes vekst.
Derfor bør du ta melkesyrebakterier både før og etter antibiotikabehandling
Melkesyrebakterier er viktige både for forebygging og behandling i forbindelse med antibiotikabehandling. Mange av menneskets immunceller befinner seg i tarmen og er spesielt avhengige av en velfungerende tarmflora for at tarmen skal fungere optimalt. Når det oppstår ubalanse i tarmen, overreagerer immunforsvaret og angriper sine egne celler. Dette er det samme som skjer ved en autoimmun sykdom. Ettersom tarmen er vårt viktigste forsvar mot skadelige bakterier, er det spesielt viktig at den er i balanse når kroppen angripes av en infeksjon som krever en antibiotikakur. Antibiotika dreper alle bakterier – også de gode. Derfor trenger tarmen og immunforsvaret ekstra støtte i etterkant.
En finsk studie har vist at det tar tarmen omtrent ett år å gjenopprette tarmfloraen etter en antibiotikakur. Siden de fleste ikke får i seg nok melkesyrebakterier gjennom kosten, er det særlig aktuelt å supplere med levende bakterier slik at kroppen raskere kan reetablere et godt forsvar.
Det er et individuelt valg
Det kan være vanskelig å vite om et kosttilskudd inneholder de riktige melkesyrebakteriene for å gjøre tarmen din godt. Følgende oversikt kan gi deg en god oversikt over en av våre bestselgere, Symbioflor+, som har en god sammensetning av melkesyrebakterier.
2 kapsler Symbioflor+ inneholder: | Funksjon: |
---|---|
Lactobacillus acidophilus La-14 7,5 milliarder. | La-14 - Lactobacillus acidophilus. Denne finnes normalt i tarmen, munnen og skjeden. Tradisjonelt brukt i fermenterte melkeprodukter som A38 og brukt i mange probiotiske kosttilskudd. Flere studier viser at La-14 er i stand til å stimulere en del av immunforsvaret (interleukin-12). |
Bifidobacterium lactis Bl-07 2,0 milliarder. | Bl-07 - Bifidobakterier. Denne bakterien er hovedårsaken til at spedbarn som ammes har et bedre immunforsvar enn flaskebarn. Bifidobakterier er en viktig del av tarmfloraen gjennom hele livet og er anerkjent som helsebringende. Det er spesielt gunstig hvis kroppen utsettes for antibiotikabehandling for å forebygge diaré. Bl-07 øker interleukin-10 og interleukin-12 omtrent like mye, noe som også er viktig for å stimulere immunforsvaret. Det er også viktig for å forebygge utvikling av inflammasjon, som særlig interleukin-10 er ansvarlig for. Både La-14 og Bl-07 fremmer IgA-, IgG- og IgM-antistoffer, noe som er viktig for å bekjempe influensa, bakterieinfeksjoner og forebygge allergier, men også for å skape antistoffer som ikke bare fungerer her og nå, men som også kan skape livslang immunitet. |
Lactobacillus rhamnosus Lr-32 0,5 milliarder. | Lr-32 - Lactobacillus rhamnosus. Dette er en av de vanligste laktobacillene som finnes hos spedbarn som ammes, og har vært til stede i ost i hundrevis av år. I laboratorieforsøk har Lr-32 vist seg å øke utskillelsen av interleukin-10. |
Inulin (FOS) 26 mg | FOS utvinnes fra cikoriesyre, som er mat for probiotika – også kjent som prebiotika. |
Les også:
• Forstoppelse – hva gjør jeg?
• Histaminintoleranse - symptomer og behandling
• Boswellia Serrata – Bli kjent med kosttilskuddet og de gode egenskapene det har